![](https://www.muurileht.ee/core/media/143_lehepotjomkin_v2ikejpg-795x1024.jpg)
Kultuur
![](https://www.muurileht.ee/core/media/Furby-tagasitulek_Foto_press-min-e1492426404778-500x375.jpg)
Furby tagasitulek
Teisipäeval, 18. aprillil esietendub Vabal Laval Urmas Vadi lavastus „Furby tagasitulek", kus püütakse vastuseid leida perekondlikule väsimusele.
![](https://www.muurileht.ee/core/media/ArturAlliksaar_Foto_EKLA-e1492424992438-500x375.jpg)
Artur Alliksaare tundmatut luulet
Möödunud laupäeval, 15. aprillil oleks luuletaja Artur Alliksaar saanud 94-aastaseks. Sel puhul käis Lauri Sommer Eesti Kultuuriloolises Arhiivis poeedi käsikirju dešifreerimas ning leidis ja luges linti kümme eksperimentaalsemat luuletust, mis on siiani jäänud laiemale publikule tundmatuks.
![](https://www.muurileht.ee/core/media/Vikerkaareluulerobot_Foto_c.artCC-BY-SA-20-500x333.jpg)
Vikerkaar käivitab luuleroboti
Kevade saabudes läheb meel lüüriliseks. Sestap käivitab Vikerkaar 15. aprillil oma luuleroboti, Luule Poeezia, mis tutvustab sotsiaalmeedias ajakirja veergudel ilmunud luulet läbi kolme aastakümne.
![](https://www.muurileht.ee/core/media/Nimeta-1_seeriast-In-Vicinity_Pigment-print_70x70cm_2009-copy-min-e1491914138601-500x375.jpg)
Talveune geopoliitika. Kliimasõjad on juba alanud
Kirjanik ja akadeemik McKenzie Wark kirjutab Berliini beinnaali kataloogis ja KKEKi uudiskirjas sellest, et kliima on hakanud muutuma kiiremini kui ajalugu ning selle asemel, et keskkonnamuutuste eest modernsetesse punkritesse peituda, peaksime leidma viise, kuidas säilitada ja taastada oma planeedi elukõlblikkust.
![](https://www.muurileht.ee/core/media/Poola_rahvatantsija_Foto_Wikipedia-e1491474458977-500x375.jpg)
Poola kultuuripäevadel õpib tundma Poola traditsioone ning filmi- ja kokakunsti
Sel nädalalõpul, 7.-9. aprillil toimuvad Tartus Poola kultuuripäevad. Reedest pühapäevani kestvate kultuuripäevade raames leiab aset üle tosina sündmuse: loengud, töötoad, näitused, ekskursioon ja geopeitus.
![](https://www.muurileht.ee/core/media/MehmetUslu_MärtPõder2-e1491386003285-500x374.jpg)
Semiosalongis räägitakse semiootikast post-tõe maailmas
Täna õhtul, kolmapäeval kell 18 algab Genialistide klubis järjekorras kolmas Semiosalongi seminar semiootikast post-tõe maailmas. Sel korral võtavad sõna semiootik Mehmet Emir Uslu ning filosoof Märt Põder.
![](https://www.muurileht.ee/core/media/AnnaStinaTreumund_kataloog-e1491317636860-500x375.jpg)
Tartmusis esitletakse Anna-Stina Treumundi kataloogi
Neljapäeval, 6. aprillil kell 18 esitletakse Tartu Kunstimuuseumi raamatupoes värskelt ilmunud Anna-Stina Treumundi loomingu ülevaatekataloogi.
![](https://www.muurileht.ee/core/media/Maailmafilm2017_SlinCraze_kaadertreilerist-e1491218502520-500x375.jpg)
Maailmafilm kui teistsugususe maaletooja
Visuaalantropoloog Tanel Saimre annab ülevaate äsjalõppenud Maailmafilmi festivalist, mille filmid eksootilistest kohtadest, inimestest, olukordadest on korraga nii harivad kui ka emotsionaalselt laetud.
![](https://www.muurileht.ee/core/media/TaaviNovek_Foto_paranoia-e1491207487482-500x375.jpg)
Ilmunud on Taavi Noveki „572 SkEtši NELJAS VÕTE”
Taavi Noveki „572 SkEtši NELJAS VÕTE” (;paranoia, 2017) on ilmunud, osaliselt juba esitletud, aga paljudel veel lugemata.
![](https://www.muurileht.ee/core/media/Kangro_Maarja_Foto_Ave_Maria_Mõistlik-500x375.jpg)
Arvustus: Maarja Kangro „Klaaslaps”
Maarja Kangro „Klaaslaps” kõneleb loo veel sündimata lapse väärarengust ja kõigest sellega kaasnevast, kuid tegemist pole ainult martüüriumi, vaid ka teraapia ning muidugi kirjandusega.
![](https://www.muurileht.ee/core/media/SirjeRunge_Foto_Rauno-Volmar-Ekspress-Meedia-e1490893571968-500x376.jpeg)
Kunstnik elab ebamugavustsoonis. Intervjuu Sirje Rungega
Sirje Runge on üks väheseid naissoost kunstnikke, kes kuulus 1970ndate Eesti kunsti avangardistide hulka. Ta oli Silvi Virkepuu kõrval ainuke naine, kes osales kuulsal „Harku 75” näitusel. Peamiselt maalikunstnikuna tuntud Runge praegu enam ei maali: tema looming on võtnud teise kuju. Näiteks õpetab ta Tallinna Ülikoolis mitmes osakonnas vabade kunstide professorina.
![](https://www.muurileht.ee/core/media/MareTralla_kaader-saatest-ArsesVita3-e1490799289607-500x375.jpg)
Kuidas minust sai feminist
Mare Tralla meenutab Kaasaegse Kunsti Eesti Keskuse uudiskirjas, kuidas sai temast feminist 1990ndate Eestis, mil enamik eestlasi rühkis neoliberalistliku ameerika unelma poole ning enda feminismiga sidumine tähendas põlu alla minekut.